Prosjektoppgave_innlevering

Prosjektoppgave - innlevering Knut Inge Bjerklund Frode Oskasin Mariann Nornes

Prosjektoppgave SOS6501 @http://www.slideshare.net/oskasin/presentasjon-sos6501-knut-inge-mariann-frode
 * ****Prosjektoppgaven kan også lastes ned fra Dropbox som et Word-dokument:**
 * Presentasjon (SlideShare):**


 * Social Media Literacy **

=Innledning= Howard Rheinhold, som underviser ved Standford og Berkley universiteter i sosiale media, har skrevet flere blogger, bøker og artikler om Social Media Literacy. Vi vil her se nærmere på hva Howard Rheingold legger i begrepet, samt hva andre mener. Digital Literacy er et annet begrep som brukes, og vi vil vise hva som er forskjellen på disse to begrepene, og hvordan de griper inn i hverandre. Vår egen og vårt nettverks kompetanse innenfor Social Media Literacy vil også bli beskrevet, samt at vi har laget en plan for hvordan vi kan utvikle oss videre og øke denne kompetansen.

=Sosiale Media= Sosiale media er både som fenomen og begrep relativt nytt. Samtidig er det hele tiden i forandring siden nye typer av medier kommer til. Om vi spør hva sosiale medier er, finnes det derfor en mengder av svar. Om vi går til en av de mest brukte kildene, Wikipedia, definerer de begrepet slik: ( [] ) "medier (kanaler eller plattformer) som ved hjelp av Internett eller web basert teknologi, åpner for interaksjon mellom to eller flere mennesker (brukere)." En nærmest identisk definisjon har Andreas Kaplan og Michael Haenlein, som beskriver sosiale media som "a group of Internet-based applications that build on the ideological and technological foundations of Web 2.0, and that allow the creation and exchange of User Generated Content" ( [] ). Professor Steven L Johnson ved Temple University i Philadelphia sier det slik i et intervju: "Social media supports self-disclosure, content generation and relationship formation in a web of inter-related networks and communities." []. De fleste definisjonene vi finner dreier seg om interaksjon mellom menneske og teknologi. Jo dypere du definerer det, jo mer begrenset blir definisjonen. Wikipedias definisjon finner vi som den mest tiltalende siden den er "åpnest" og minst avgrensende. Men i bunn og grunn er kanskje det å definere sosiale medier et paradoks i seg selv siden bruk av sosiale medier er en så individuell opplevelse.

Hvilke sosiale medier har vi? Dette vil selvfølgelig avhenge av hvilken definisjon som legges til grunn, men de fleste kilder nevner sosiale nettverk som Facebook, LinkedIn, Youtube og Twitter som eksempel. Videre blir blogger, wikier og crowdsourcing nevnt. Virtuelle verdener og web-baserte spill inkludert spillkonsoller tilknyttet internett faller også inn under sosiale media paraplyen, om vi legger Wikipedias definisjon til grunn. Aviser, TV, radio er per i dag ikke sosiale medier siden redigeringen ikke er brukerstyrt. Fremtidige forretningsmodeller vil antagelig endre på dette bildet.

=Social Media Literacy= Howard Rheingold er opphavsmannen til uttrykket Social Media Literacy. Han definerer dette som å bruke tekniske ferdigheter i samkvem med andre. Vi må kode og dekode i et samfunn. Rheingold spesifiserer fem ferdigheter som er viktige; - oppmerksomhet, deltakelse, samhandling, nettverksbevissthet og kritisk forbruk.

Også andre har definert Social Media Literacy. Katlen Tillman jobber med sosiale media markedsføring og strategi i Edelman Digital. Hun mener at det er å kunne kommunisere hensiktsmessig, ansvarlig og å evaluere konversasjonen kritisk. ([]) Henry Jenkins (blog: [] ) er professor for kommunikasjon, journalistikk og filmkunst ved University of Southern Calefornia, og han skriver om New Media Literacy(NML) som berører begrepet Social Media Literacy. Han mener at NML er sosial og kulturell kompetanse som går utenpå både mediekunnskap og tekniske ferdigheter. I så måte er han enig med Rheinhold. Henry Jenkins har skrevet en NML whitepaper ( [] ) der han skriver om begrepet deltagende kultur. Han spesifiserer flere kompetanseområder som viktige bl.a lek, fremføringsevne, simulering, multitasking, kollektiv intelligens og dømmekraft. Jenkins går altså lenger i å definere egenskaper som er viktige for å bruke sosiale media.

Vi skal gå nærmere inn på Rheingolds kompetanser innen sosiale medier []. Rheingold skiver i en artikkel at sosiale medier lar mennesker sosialisere seg, lære, leke og drive handel. Han er altså som Jenkins opptatt av lek. Rheingold mener at alle fem kompetanseområder henger sammen, og at man bør mestre alle områder for å mestre sosiale medier. Vi vil her beskrive Rheingolds fem kompetanseområder:

**1. Oppmerksomhet (Attention)** Rheingold mener at menneskene skiller seg fra andre arter ved måten vi bruker vår oppmerksomhet på. Han er spesielt opptatt av oppmerksomhet i forbindelse med læring, og har gjort flere eksperiment i undervisningssituasjoner for å bevisstgjøre sine studenter om hvordan de bruker sin oppmerksomhet. Han mener en bør opparbeide evne til å skru på sin //fokuserte oppmerksomhet//, og vite når det er hensiktsmessig å skifte mellom oppgaver. Rheingold oppfordrer sine studenter til å bruke blogger og wikis for å lære sin egen offentlige stemme å kjenne, samt å tenke på hvordan de oppfører seg i forhold til andre. Han mener det er viktig å bevisstgjøre hvor man retter sin oppmerksomhet. Rheingold selv har definitivt funnet sin stemme og lansert [].

**2. Deltagelse (Participation)** Når en innbygger blir en aktiv deltaker i stedet for en passiv konsument i et samfunn, gir det en egen verdi for mennesket. Dagens teknologi gir oss store muligheter for deltagelse. Men det er ikke nok å ha en PC, en mobiltelefon eller en spillkonsoll - aktiv deltagelse krever noe fra oss. Sosiale media aktiviserer sine deltakere til å informere og påvirke andre. Vi ser en dreining fra å konsumere til å skape innhold på nettet. Men ikke alle bidrag er positive. Dette har vi sett flere eksempler på i norske nyheter nylig. Tilsynelatende "private" kommentarer på Facebook er blitt brettet ut i media med alvorlige følger. Men sosiale media kan også benyttes til å organisere aksjoner slik vi ser Facebook ble brukt i revolusjonen i Egypt. Rheingold snakker da om å bevege seg fra deltakelsekompetanse til samarbeidskompetanse - en mening han deler med Henry Jenkins. Et eksempel på manglende kompetanse innen sosiale media er kanskje saken der en ordfører kom med rasistiske kommentarer på sin Facebook side etter Grand Prix [].

**3. Samarbeid (Collaboration)** Sosiale media har tilgjengeliggjort verktøy og teknologi som muliggjør samarbeid på en måte som var utenkelig for få år siden. Rheingold mener at Collaboration skiller seg fra Cooperation - men på norsk bruker vi samme ord. Skal en følge wikipedias definisjon vil det første bety at to eller flere arbeider mot et felles mål, mens det siste bare betyr å arbeide sammen. Målsetting er altså forskjellen. Slik sett vil bruken av Facebook under revolusjonen i Egypt handle om kompetanse innenfor collaboration. En ser også at bruken av sosiale medier i forbindelse med naturkatastrofer som Tsunamien og Katherina er til stor hjelp i leting etter slektninger og savnede. Rheingold påpeker at på samme måte som folk yter førstehjelp på et ulykkessted, vil de organisere førstehjelp via sosiale media. Et slikt eksempel er i så måte moren som twittret da hun og familien satt fast på en fjellhylle. []

**4. Nettverksbevissthet (Network Awareness)** Sosiale nettverk har alltid vært viktig for mennesket. Mens det tidligere var fysiske begrensninger på hvor mange vi kunne inkludere i nettverket, muliggjør dagens teknologi at størrelsen på nettverket øker mangfold. Terskelen for å organisere oss nettverk er blitt lavere. Metcalfs lov ( [] ) om eksponensiell utvikling av nettverket muliggjør dette. Rheingold viser også til "Reed 's law". David P. Reed mener at utnyttelsen av store nettverk, og spesielt sosiale nettverk, skalerer eksponensielt. ( [] ) Han skriver i sin bok "That Sneaky Exponential: Beyond Metcalfe's Law to the Power of Community Building" at det er tre "nivåer" i utviklingen av sosiale nettverk; Første nivå er lineære forbindelser der innhold (bilder og fortellinger) er det sentrale. På neste nivå vil transaksjoner (e-post, tjenester) bli det viktigste. På det siste nivået, som Reed kaller "gruppedannelsesnivå", vil felles bidrag (virtuelle samfunn, auksjoner, sladder, organisering av aksjoner) være essensen. Det vi på godt norsk kaller dugnad. Howard Rheingold mener at menneskets mulighet til frihet, rikdom og samfunnsengasjement vil i fremtiden avhenge av i hvilken grad det er i stand til å forstå og bruke nettverkene både teknisk og sosialt. Vi må være bevisst på mekanismene i de sosiale nettverkene bl.a. "long-tail" og det han kaller "diffuse reciprocity" - fritt oversatt til "den diffuse gjensidighet". En skal både gi og ta fra nettverket. Og da må man være bevisst på hvem man gir til og tar fra. Sosiale media har eksempelvis spilt en meget stor rolle for å spre revolusjonen i de nord-afrikanske landene. []

**5. Kritisk konsum (Critical Consumption - "Crap Detection")** Dette er kompetansen om å vite hvem du skal "lytte" til i sosiale media. Hvem skal underholde deg, hvem skal gi deg fakta, og hvem er nyttig for deg. Den informasjon vi får på nettet i dag, er ikke nødvendigvis riktig. Nå, mer enn noen gang før, er det viktig å være kritisk til det en leser. En bør sjekke både bakgrunn og innhold, og stille spørsmål ved innholdet. Vi må lære oss hvordan vi utfører slike bakgrunnssjekker - hvordan vi søker informasjon både i søkemaskiner og ellers i nettverket. Hvem lenker til forfatteren, og hvem leser forfatteren? er spørsmål vi må stille oss. I den overstrømmende flommen av informasjon som blir tilgjengeliggjort for oss f.eks. gjennom twitter, er det viktig å ha evnen til å ta stikkprøver - til å fokusere vår oppmerksomhet. Åskollen skole gjennomførte for noen år siden et prosjekt innen kildekritikk og kritisk refleksjon - et prosjekt helt i Rheingolds ånd. []

Rheingold er av den oppfatning at disse fem kompetanseområdene er så viktige at måten det undervises på i skolen bør endres slik at det blir mer fokus på dette. Det er ikke nok å ha kunnskap om teknologien.

=Social Media Literacy og Digital Literacy=

Begrepet Digital Literacy - på norsk digital kompetanse, er et begrep som defineres på følgende måte i [|Wikipedia] : "Digital kompetanse er ferdigheter, kunnskaper, kreativitet og holdninger som alle trenger for å kunne bruke digitale medier for læring og mestring i kunnskapssamfunnet. Det er den kompetansen som bygger bro mellom ferdigheter som å lese, skrive og regne, og den kompetansen som kreves for å ta i bruk nye digitale verktøy og medier på en kreativ og kritisk måte." (//Wikipedia opplyser at det er foreslått at Digital Literacy slås sammen med computer literacy, og inviterer til diskusjon om temaet.)// En annen måte å definere begrepet Digital Literacy på er via en figur vi fant hos Stephen Abram på [|http://stephenslighthouse.com]. Den illustrerer de nødvendige kompetanseområdene innenfor Digital Literacy slik:



Digital Literacy er kompetanse som går utenpå Social Media Literacy om du stiller denne figuren opp mot Rheingolds definisjon. Her inngår både sikkerhet, kreativitet og kommunikasjons-aspekter. Om vi da går tilbake til Howard Rheingold og hans definisjon på Social Media Literacy, er den stort sett det samme som Wikipedia definerer som Digital Literacy.

”Social Media Literacy” skiller seg fra ”Digital Literacy” ved at ”Digital Literacy ”i utgangspunktet legger vekt på evnen til å ta i bruk mediene. ”Social Media Literacy” har et større fokus på hvordan de brukes.

Katlen Tillman illustrerer på en god måte sammenhengen mellom de to begrepene i dette blogginnlegget, hvor vi har lånt figuren nedenfor fra: [].



Mens Digital Literacy dreier seg om kunnskap om hvordan teknologien fungerer, dreier Social Media Literacy seg om å anvende teknologien til å samarbeide, dele og tilegne seg ny kunnskap. Dette er kunnskap som går dypere enn digital kompetanse. Men kjernen i det hele, slik Tillman ser det, er kommunikasjon.

Et viktig spørsmål er hvordan man så skal kunne tilegne seg denne kompetansen? De fleste 13-14 åringer ( og kanskje også yngre enn det) tilegner seg denne kunnskapen mer eller mindre ved å være tilstede og leve blant likesinnede og jevnaldrende mennesker. De er det Don Tapscott ([|www.growingupdigital.com]) kaller n-generasjonen. Marc Prenscy kaller dem digitale innfødte (Digital Natives, Digital Immigrants, 2001). Microsoft har utviklet et eget utdannings ”kurs” for å oppnå digital kompetanse. Her kan man gjennomgå forskjellige emner for å utvikle sin egen kompetanse, alt ifra hva er en datamaskin til detalj bruken av de sosiale medier og litt annet som bruk av mp3 spillere, fotoapparater på minnebrikker osv. []. I Norge har stortinget, ved kunnskapsdepartementet utarbeidet egne retningslinjer for barn og unge slik at man skal utdanne elevene i IKT og Digital kompetanse, se []

=Kortfattet analyse av vår og andres Social Media Literacy=

Vi har gjennomført en liten undersøkelse i vår bekjentskapskrets for å kartlegge kompetanse innen sosiale media. Vi har alle tre "intervjuet" et barn/ungdom, en i vår generasjon + en foreldre. I tillegg beskriver vi egen kompetanse.

blogg, Paper.li, Second Life,Wikis, Evernote, Dropbox, Delicious,Slideshare || Facebook brukes til å holde kontakt med venner, avtale trening og regattaer samt dele bilder. LinkedIn brukes profesjonelt til nettverksbygging og rekruttering. MSN og Skype brukes til videosamtaler, chat/gruppechat i jobbsammenheng. Ny på Twitter. Brukt wikis i jobbsammenheng i flere år. Deler dokumenter privat og i jobb med Dropbox. Deler opptak på YouTube. || MSN, YouTube || Facebook brukes til å holde kontakt med slekt og venner. Skype brukes til telefon, videosamtaler og chat. MSN brukes til chat. YouTube brukes til underholdning. ||
 * **Navn** || **Hvilke sosiale media bruker du?** || **Hvordan bruker du dem?** ||
 * Frode (28) || Facebook, Twitter, LinkedIn, blogger, YouTube, Dropbox || Holde kontakt med kollegaer, slekt og venner, primært Facebook. Bevisst på sikkerhetsinnstillinger og hva som legges ut av informasjon og bilder. ||
 * Christine (16) || Facebook, MSN, YouTube || Holde kontakt med slekt og venner, Facebook i skolen for å dele kunnskap med andre elever. ||
 * Hans Petter (39) || Facebook, Twitter, LinkedIn, Digg, blogger, Dropbox + || Blogger privat/forbrukerorientert art, samt kampanjer og nyheter relatert til produkter og løsninger ved bedriften han arbeider i. Blogger om bruk av sosiale medier. ||
 * Asbjørn (56) || Facebook, YouTube || Bruker YouTube for å se på videoklipp og musikkvideoer. Facebook for kontakt med venner og familie. ||
 * Knut Inge(33) || Facebook, MSN, LinkedIn, Dropbox,Youtube, Skype || Holde kontakt med venner, klassekamerater og kollegaer. ||
 * Ulrikke/Benedicte(21) || Facebook, MSN, Skype, || Bruker Facebook og MSN til å chatte med venner og å legge ut statusoppdateringer og dele bilder. Bruker Skype for å video og telefoni. ||
 * Ole Jørgen(34) || Facebook, MSN, LinkedIn +mange flere || Har opprettet sider på de fleste sosiale medier for å være tilstede og kunne følge med på hva andre bekjente gjør. Bruker MSN til chat heller enn å ringe. ||
 * Tone(54) || Skype, Facebook, vg, dagbladet. || Bruker Skype til å kommunisere med. Facebook brukes til å følge med på familie og venner, diskuterer. ||
 * Mariann(44) || Facebook, MSN, Skype, LinkedIn, Twitter, YouTube,
 * Stian(14) || Facebook, MSN,YouTube, Skype, Virtuelle verdener || Facebook brukes til chat, se på bilder, avtale treff. MSN brukes til chat. Ser på video og gir respons på andres på YouTube. Skype brukes til videosamtaler/telefon. ||
 * Svein Erik(48) || Facebook, Twitter, MSN, || Facebook brukes til å skryte av lange skiturer, følge med på venners status og å chatte. Er nybegynner på Twitter. ||
 * Grethe(63) || Facebook, Skype,

Utvalget og undersøkelsesmetodikken er selvfølgelig ikke statistisk signifikant, men vi erfarer likevel at den yngre generasjon benytter flere sosiale medier, har større aktivitetsnivå og derigjennom bruker mer tid på sosiale media enn de som er eldre. Dette var ikke et uventet funn. Men vi opplever at både den yngre og den eldre garde prøver ut nye sosiale media.

=Hvordan øke kompetanse innen Social Media Literacy=

På et generelt grunnlag kan man si at den beste måten å øke egen kompetanse innen Social Media Literacy på, er ved å prøve ut og praktisere de forskjellige verktøyene. Det er viktig at man har en klar målsetting og et formål med det verktøyet man vil ta i bruk, og at man finner sin egen måte å kombinere de forskjellige verktøyene på. Man bør ha et definert mål med innholdet og hva slags målgruppe innholdet er myntet på – Det handler om å tiltrekke seg oppmerksomheten til publikum, få de til å spre budskapet/innholdet ditt videre, og slik skapes nettverkseffekter. Ved å finne sin personlige og unike stil er potensiale størst for å øke andel av publikum. Denne figuren illustrerer mulighetene på en fin måte:



(Kilde: [|http://www.wearemedia.org] ) = =

=Fremdriftsplan for økning av Social Media Literacy= Med utgangspunkt i Rheingolds fem Social Media Literacies har vi laget følgende plan: = = =Konklusjon= Vi har satt oss inn i begrepene Social Media Literacy og Digital Literacy. I hovedsak er forskjellen at Digital Literacy dreier seg om hvordan teknologien fungerer, mens Social Media Literacy handler mer om hvordan man bruker de sosiale mediene på en god måte. Det øvrige innehold i disse to begrepene, beskrives og går stort sett ut på det samme. Det finnes flere måter å tilegne seg kompetansen på. Med grunnlag i Rheingolds 5 Social Media Literacies har vi foreslått hvordan vi konkret kan gjøre dette. I bruken av Sosiale medier konkluderer vi med at det er de yngste som er de toneangivende i dette samfunnet, men ved aktiv utvikling av f. eks Rheingolds fem kompetanseområder skal det være mulig for alle å delta aktivt i de nye sosiale mediene. Vi vil avslutte med Manuel Castells ord (fra "The Internet Galaxy",2002) for å understreke viktigheten av kompetanse:
 * **Oppmerksomhet** || Bli aktive bloggere. Være bevisst på hvilke tema vi blogger om og hvorfor. Bruke Twitter og andre media for å bygge oppmerksomhet om egen personlige stemme og blogg. ||
 * **Deltagelse** || Delta aktivt i diskusjoner og aksjoner f.eks. på Facebook. Være engasjert i samfunns- og politiske forhold via sosiale media. ||
 * **Samarbeid** || Bidra aktivt i diskusjonsfora ved å svare på spørsmål innen eget kompetansefelt. Dele informasjon på wiki både internt i egen bedrift og ekstern. Bruke Twitter, Slideshare, Dropbox o.l. til å dele informasjon. ||
 * **Nettverksbevissthet** || Bygge nettverk både profesjonelt og privat via Facebook, LinkedIn, Twitter o.l.. Gi verdi tilbake til nettverkene ved å bidra med informasjon. ||
 * **Kritisk Konsum** || Være kritiske til informasjonskilder vi bruker. Gjøre bakgrunnssjekker for å finne ut hva andre mener om kilder vi bruker. ||

//"Core economic, social, political, and cultural activities throughout the planet are being structured by and around the Internet, and other computer networks. In fact, exclusion from these networks is one of the most damaging forms of exclusion in our economy and in our culture."//