Prosjektoppgave_kladd+M

Mariann

1. Skrive en innføring i hva social media literacy er - her bør vi lete frem ulike definisjoner og argumentere for at vi velger en av de kanskje? //Fra oppgaven:// //Rheingold skiller mellom i alle fall fem hovedkomponenter av social media literacy,// //Finn aktuelt stoff om social media literacy og se om du kan finne ut om dette er noe annet enn digital literacy.// //Bruk kilder som du selv finner på nett. Se om du kan utøve god kildekritikk.// //Oppgaven består i å gi en innføring i hva social media literacy er// og hva som er sammenhengen til digital literacy. (Dette tar Knut Inge)

Social Media Literacy og sammenhengen med Digital Literacy

Innledning Howard Rheinhold, som underviser ved Standford og Berkley universiteter i sosiale media, har skrevet flere blogger, bøker og artikler om Social Media Literacy. Vi vil her se nærmere på hva Howard Rheingold legger i begrepet, samt hva andre legger i det. Digital Literacy er et annet begrep som brukes, og vi vil vise hva som er forskjellen på disse to begrepene, og hvordan de griper inn i hverandre. Vår egen og vårt nettverks kompetanse innenfor social media literacy vil også bli beskrevet, samt vi har laget en plan for hvordan vi kan utvikle oss videre og øke denne kompetansen.

Sosiale Media Sosiale media er både som fenomen og begrep relativt nytt. Samtidig er det hele tiden i forandring siden nye typer av medier hele tiden kommer til. Så om vi spør hva sosiale medier er, finnes det en mengder av svar. Om vi går til en av de mest brukte kildene, definerer Wikipedia (http://no.wikipedia.org/wiki/Sosiale_medier) sosiale medier som "medier (kanaler eller plattformer) som ved hjelp av Internett eller webbasert teknologi, åpner for interaksjon mellom to eller flere mennesker (brukere)." En annen definisjon er Andreas Kaplan og Michael Haenlein som beskriver sosiale media som "a group of Internet-based applications that build on the ideological and technological foundations of Web 2.0, and that allow the creation and exchange of User Generated Content" (http://www.slideshare.net/guestef2b2f/social-media-definition-and-classification). Professor Steven L Johnson ved Temple University i Philadelphia sier det slik i et intervju: "Social media supports self-disclosure, content generation and relationship formation in a web of inter-related networks and communities." http://socialmediafish.com/interview-with-professor-steven-l-johnson/. De fleste definisjonene vi finner dreier seg om interaksjon mellom menneske og teknologi. Jo dypere du definerer det, jo mer begrenset blir definisjonen. Wikipedias definisjon er kanskje den "åpneste" og minst avgrensende. Men i bunn og grunn er kanskje det å definere sosiale medier et paradoks i seg selv siden bruk av sosiale medier er en så individuell opplevelse.

Hvilke sosiale medier har vi? Dette vil selvfølgelig avhenge av hvilken defininisjon som legges til grunn. Men de fleste nevner sosiale nettverk som Facebook, LinkedIn, Youtube og Twitter som eksempel. Videre blir blogger, wikier og crowdsourcing nevnt. Virtuelle verdener og web-baserte spill inkluderte spillkonsoller tilknyttet internett faller også inn under sosiale media paraplyen, om vi legger Wikipedias definisjon til grunn. Aviser, TV, radio er per i dag ikke sosiale medier siden redigeringen ikke er brukerstyrt. Fremtidige forretningsmodeller vil antagelig endre på dette bildet.

Social Media Literacy Howard Rheingold er opphavsmannen til uttrykket social media literacy, men siden sosiale medier er i stadig endring vil også det som ligger i social media literacy endre seg. Han definerer dette som å bruke tekniske ferdigheter må brukes i samkvem med andre. Vi må kode og dekode i et samfunn. Rheingold spesifiserer fem ferdigheter som er viktige; - oppmerksomhet, deltakelse, samhandling, nettverksbevissthet og kritisk forbruk.

Også andre har definert social media literacy. Katlen Tillman i Edelman Digital, er det å kunne kommunisere hensiktsmessig, ansvarlig og å evaluere konversasjonen kritisk. Henry Jenkins (blog: http://henryjenkins.org/index.html) er professor for kommunikasjon, journalistikk og filmkunst ved University of Southern Calefornia, og han skriver om New Media Literacy(NML) som berører begrepet social media literacy. Han mener at NML er sosial og kulturell kompetanse som går utenpå både mediakunnskap og tekniske ferdigheter. I så måte er han enig med Rheinhold. Henry Jenkins har skrevet en NML whitepaper (http://www.newmedialiteracies.org/files/working/NMLWhitePaper.pdf) der han skriver om begrepet deltagende kultur. Han spesifiserer flere kompetanseområder som viktige bl.a lek, fremførinsevne, simulering, multitasking, kollektiv intelligens og dømmekraft. Jenkins går altså lenger i å definere egenskaper som er viktige for å bruke sosiale media.

Om vi går dypere inn i Rheingolds kompetanser innen sosiale medier http://www.educause.edu/EDUCAUSE+Review/EDUCAUSEReviewMagazineVolume45/AttentionandOther21stCenturySo/213922. Rheinhold skiver i en artikkel at sosiale medier lar mennesker sosialisere seg, lære, leke og drive handel. Han er altså som Jenkins opptatt av lek. Rheingold mener at alle fem kompetanseområder henger sammen, og at man bør mestre alle områder for å mestre sosiale medier. Vi vil her beskrive Rheingolds fem kompetanseområder:

1. Oppmerksomhet (Attention) Rheingold mener at menneskene skiller seg fra andre arter ved måten vi bruker vår oppmerksomhet på. Han er spesielt opptatt av oppmerksomhet i forbindelse med læring, og har gjort flere eksperiment i undervisningssituasjoner for å bevisstgjøre sine studenter om hvordan de bruker sin oppmerksomhet. Han mener en bør opparbeide evne til å skru på sin //fokuserte oppmerksomhet//, og vite når det er hensiktsmessig å skifte mellom oppgaver. Rheingold oppfordrer sine studenter til å bruke blogger og wikis for å lære sin egen offentlige stemme å kjenne, samt å tenke på hvordan de oppfører seg i forhold til andre. Han mener det er viktig å bevisstgjøre hvor man retter sin oppmerksomhet. Sett inn eksempel fra aktuell sak? Hva med å henvise til Rheingolds egen hjemmeside og hans Social Media Classroom, []. /Knut Inge

2. Deltagelse (Participation) Når en innbygger blir en aktiv deltaker i stedet for en passiv konsument i et samfunn, gir det en egen verdi for mennesket. Dagens teknologi gir oss store muligheter for deltagelse. Men det er ikke nok å ha en PC, en mobiltelefon eller en spillkonsoll, aktiv deltagelse krever noe fra oss. Sosiale media aktiviserer sine deltakere til å informere og påvirke andre. Vi ser en dreining fra å konsumere til å skape innhold på nettet. Men ikke alle bidrag er positive. Dette har vi sett flere eksempler på i norske nyheter nylig. Tilsynelatende "private" kommentarer på Facebook er blitt brettet ut i media med alvorlige følger. Men sosiale media kan også benyttes til å organisere aksjoner slik vi ser Facebook ble brukt i revolusjonen i Egypt. Rhiengold snakker da om å bevege seg fra deltakelsekompetanse til samarbeidskompetanse - en mening han deler med Henry Jenkins. Sett inn eksempel fra aktuell sak? Kan kanskje bruke denne? [] /Frode Denne her er vel også en klassikker ift til det du skriver om flere eksempler fra norske nyheter i teksten din, Facebook kommentarer man ikke trodde så mange skulle se, [] /Knut Inge

3. Samarbeid (Collaboration) Sosiale media har tilgjengeliggjort verktøy og teknologi som muliggjør samarbeid på en måte som var utenkelig for få år siden. Rheingold mener at Collaboration skiller seg fra Cooperation - men på norsk bruker vi samme ord. Skal en følge wikipedias definisjon vil det første bety at to eller flere arbeider mot et felles mål, mens det siste bare betyr å arbeide sammen. Målsetting er altså forskjellen. Slik sett vil bruken av Facebook under revolusjonen i Egypt handle om kompetanse innenfor collaboration. En ser også at bruken av sosiale medier i forbindelse med naturkatastrofer som Tsunamien og Katherina er til stor hjelp i leting etter slektninger og savnede. Rheingold påpeker at på samme måte som folk yter førstehjelp på et ulykkessted, vil de organisere førstehjelp via sosiale media. Sett inn eksempel fra aktuell sak? Kan denne saken benyttes? [] ? Den er ikke helt ny, men fortsatt interessant. /Frode

4. Nettverksbevissthet (Network Awareness) Sosiale nettverk har alltid vært viktig for mennesket. Mens det tidligere var fysiske begrensninger på hvor mange vi kunne inkludere i nettverket. Dagens teknologi øker størrelsen på nettverket mangfold samtidig som det gjør terskelen for å organisere oss i samarbeid med andre. Metcalfs lov (http://en.wikipedia.org/wiki/Metcalfs_Law ) om eksponensiell utvikling av nettverket muliggjør dette. Rheingold viser ogs til "Reed 's law". David P. Reed mener at utnyttelsen av store nettverk, og spesielt sosiale nettverk, skalerer eksponensielt. (http://en.wikipedia.org/wiki/Reed's_law) Han skriver i sin bok "That Sneaky Exponential: Beyond Metcalfe's Law to the Power of Community Building" om at det er tre "nivåer" i utviklingen av sosiale nettverk; Første nivå er lineære forbindelser der innhold (bilder og fortellinger) er det sentrale. På neste nivå vil transaksjoner (e-post, tjenester) bli det viktigste. På det siste nivået, som Reed kaller "gruppedannelsesnivå", vil felles bidrag(virtuelle samfunn, auksjoner, sladder, organisering av aksjoner) være essensen. Dette er vel det vi på godt norsk kaller "dugnad". Howard Rheingold mener at menneskets mulighet til frihet, rikdom og sammfunnsdeltakelse vil i fremtiden avhenge av i hvilken grad det er i stand til å forstå og bruke nettverkene både teknisk og sosialt. Vi må være bevisst på mekanismene i de sosiale nettverkene bl.a. "long-tail" og det han kaller "diffuse reciprocity" - fritt oversatt til "den diffuse gjensidighet". En skal både gi og ta fra nettverket. Og da må man være bevisst på hvem man gir til og tar fra. Sett inn eksempel fra aktuell sak? Ski-VM er et eksempel som benytter seg av nettverkseffekter i sosiale medier som øker omtalen av Oslo med inntil 10 ganger ([]) /Frode

5. Kritisk konsum (Critical Consumption - "Crap Detection") Dette er kompetansen om å vite hvem du skal "lytte" til i sosiale media. Hvem skal underholde deg, hvem skal gi deg fakta og hvem er nyttig for deg. Den informasjon vi får på nettet i dag, er ikke nødvendigvis riktig. Nå, mer enn noen gang før, er det viktig å være kritisk til det en leser. En bør sjekke både bakgrunn og innhold, og stille spørsmål ved innholdet. Vi vå vite hvordan vi utfører slike bakgrunnssjekker - hvordan vi søker i både søkemaskiner og ellers i nettverket for å få f.eks. referanser. Hvem lenker til forfatteren, hvem leser forfatteren. I den overstrømmende flommen av informasjon som blir tilgjengeliggjort for oss f.eks. gjennom twitter, er det viktig å ta stikkprøver av denne flommen i følge Rheingold. Dette handler igjen om å fokusere vår oppmerksomhet. Sett inn eksempel fra aktuell sak? Kanskje ingen "aktuell sak" men en side som tar for seg dette med kildekritikk og kritisk refleksjon: [] /Frode

Rheingold er av den oppfatning at disse fem kompetanseområdene er så viktige at måten det undervises på i skolen bør endres slik at det blir mer fokus på dette. Det er ikke nok å ha kunnskap om teknologien.