Prosjektoppgave_kladd+F


 * Hvordan øke kompetanse innen social media literacy **


 * Innledning **

På generelt grunnlag kan man si at den beste måten å øke egen grad og kompetanse i social media literacy er å prøve, og å ta i bruk de forskjellige verktøyene som finnes innen sosiale medier. Det er viktig at man har en klar målsetting og et formål med det verktøyet man vil ta i bruk, og at man finner sin egen måte å kombinere de forskjellige verktøyene på. Det er ofte sånn at ett verktøy lett overlapper et annet. Da er det viktig å finne det verktøyet som best egner seg til å dekke de behovene man har.

Når man har funnet verktøyet man vil benytte, er det inneholdet som bør få fokus. Det kan også være slik at innholdet faktisk driver valg av verktøy. Noen verktøy er for eksempel bedre til å presentere innholdet grafisk enn andre. Samtidig som andre verktøy gir bedre rekkevidde, som for eksempel å tilgjengeliggjøre informasjonen til mobile enheter i form av en app. Man bør ha et definert mål med innholdet og hva slags målgruppe innholdet er myntet på – det handler om å tiltrekke seg oppmerksomheten til publikum og å få de til å spre budskapet/innholdet ditt videre i skyen. På denne måten blir nettverket, og også nettverkseffektene større rundt og av nettopp din blogg, dersom dette er tilfelle. Ved å finne din personlige og unike stil er potensiale størst for å øke andel av publikum.


 * Fremdriftsplan for økning av sosial media literacy; **

Det er ingen tvil om at jo mer man tar i bruk sosiale medier, desto større tid bruker man. Derfor er det viktig å sette seg et realistisk mål på hva man vil oppnå, og hvor mye tid man er villig til å bruke på det. Dette er skissert i figuren under (Fig.1) og kan deles inn i 5 kategorier som man kan plassere i stigende rekkefølge i en modell etter medgått tid på skalaen;



(Fig. 1. Kilde: [|http://www.wearemedia.org])

1) **// Lytte //** . Her er det passende å begynne om man er ny til sosiale medier. I denne kategorien bestemmer man selv hvor man vil at informasjonen skal komme fra, for eksempel som en RSS feed, og man kan lese av informasjonen og omdanne dette til kunnskap.   2) **// Delta //**. I denne kategorien er man mottaker av informasjon, samtidig som man er deltakende ved å spre eksisterende eller ny informasjon, gjerne i det samme mediet som man først fikk vite om informasjonen. Twitter er et godt eksempel på verktøy der man kan være en slik deltaker. 3) **// Skape oppstyr //** . En forutsetning for å skape oppstyr, også omtalt som ”Generating buzz”, er at man allerede er en deltaker. Ved å benytte eksisterende fora kan man dele eksplisitt informasjon til interessenter som igjen vil spre dette videre i sine sosiale medier og nettverk. Dette kan være også være et av stegene for å bygge egne communities og sosiale nettverk, som for øvrig er siste kategori i modellen.   4) **// Deling av innhold //**. Dersom man vil spre spesifikt innhold, for eksempel et bilde eller en videosnutt, finnes det egne kanaler for dette. Igjen er det viktig å ha en definert målgruppe. Er man lidenskapelig fotointeressert og vil ha seriøse tilbakemeldinger på et bilde man har tatt, kan man dele dette på Flickr. Som ved å dele informasjon og skape oppstyr, kan også deling av innhold være et ledd av det å bygge seg et sosialt nettverk eller kanskje også bygge et eget faglig community for fotografene man kommer i kontakt med. 5) **// Bygging av communities og sosiale nettverk //** . Som nevnt i de andre kategoriene, kan så og si alle former for sosiale medier der man er en deltakende part lede til bygging av et community eller et sosialt nettverk. Dette tar derimot tid, og man må selv definere hvor mye tid man vil at skal medgå i løpet av en uke til slike aktiviteter.  Fra et pedagogisk perspektiv i å øke egen kompetanse innen sosial media literacy kan man bruke de nevnte kategoriene og finne sitt ståsted, og hvor man vil være. Den beste måten å øke egen kompetanse innen social media literacy er å være deltakende, og etter hvert bygge seg opp et kritisk syn på hva slags verktøy som passer vedkommende ut i fra definerte mål.

---

Skal komme med et forslag til en konkret "plan" her, siden det jeg har skrevet er veldig generelt.

/Frode Burde vi her klart å ta et eller flere eksempel fra tabellen vår for å utvikkle disse vidre? /Knut Inge

Mariann: Hva med å ta utgangspunkt i Rhenigolds fem social media literacies og lage en tabell:
 * Oppmerksomhet || Bli aktive bloggere. Være bevisst på hvilke tema vi blogger om og hvorfor. Bruke Twitter og andre media for å bygge oppmerksomhet om egen personlige stemme og blogg. ||
 * Deltagelse || Delta aktivt i diskusjoner og aksjoner f.eks. på Facebook. Være engasjert i samfunns- og politiske forhold via sosiale media. ||
 * Samarbeid || Bidra aktivt i diskusjonsfora ved å svare på spørsmål innen eget kompetansefelt. Dele informasjon på wiki både internt i egen bedrift og ekstern. Bruke Twitter, Slideshare, Dropbox og lignende tjenester til å dele informasjon. ||
 * Nettverksbevissthet || Bygge nettverk både profesjonelt og privat via Facebook, LinkedIn, Twitter o.l.. Gi verdi tilbake til nettverkene ved å bidra med informasjon. ||
 * Kritisk Konsum || Være kritiske til informasjonskilder vi bruker. Gjøre bakgrunnssjekker for å finne ut hva andre mener om kilder vi bruker. ||